MuotoiluajatteluLaajuus (5 op)
Opinnon tunnus: MY00BR11
Laajuus
5 op
Osaamistavoitteet
Opiskelija osaa:
• määritellä muotoiluajattelun periaatteet
• soveltaa muotoiluajattelua innovoinnissa
• kehittää yhteiskehittämisessä vaadittavia luovia taitoja
Ilmoittautumisaika
19.05.2025 - 25.05.2025
Ajoitus
01.08.2025 - 31.12.2025
Opintopistemäärä
5 op
Virtuaaliosuus
2.5 op
Toteutustapa
50 % Lähiopetus, 50 % Etäopetus
Yksikkö
Korkeakouluyksikkö D, Leppävaara, palvelu
Toimipiste
Laurea Leppävaara
Opetuskielet
- Suomi
Paikat
20 - 35
Koulutus
- Palvelu- ja liiketoimintamuotoilu (MYA4), Laurea Leppävaara
Opettaja
- Anna Salmi
Vastuuopettaja
Anna Salmi
Ryhmät
-
MYA425SJPalvelu- ja liiketoimintamuotoilu, yamk, S25, Leppävaara
Osaamistavoitteet
Opiskelija osaa:
• määritellä muotoiluajattelun periaatteet
• soveltaa muotoiluajattelua innovoinnissa
• kehittää yhteiskehittämisessä vaadittavia luovia taitoja
Arviointiasteikko
H-5
Ilmoittautumisaika
20.05.2024 - 26.05.2024
Ajoitus
01.08.2024 - 31.12.2024
Opintopistemäärä
5 op
Virtuaaliosuus
2.5 op
Toteutustapa
50 % Lähiopetus, 50 % Etäopetus
Yksikkö
Korkeakouluyksikkö D, Leppävaara, palvelu
Toimipiste
Laurea Leppävaara
Opetuskielet
- Suomi
Paikat
20 - 40
Koulutus
- Palvelu- ja liiketoimintamuotoilu (MYA4), Laurea Leppävaara
Opettaja
- Anna Salmi
Vastuuopettaja
Anna Salmi
Ryhmät
-
MYA424SJPalvelu- ja liiketoimintamuotoilu, yamk, S24, Leppävaara
Osaamistavoitteet
Opiskelija osaa:
• määritellä muotoiluajattelun periaatteet
• soveltaa muotoiluajattelua innovoinnissa
• kehittää yhteiskehittämisessä vaadittavia luovia taitoja
Toteutustapa
Muotoiluajattelu viittaa suunnitelmalliseen lähestymistapaan uusien tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen ja innovointiin. Se ei ole pelkästään ajattelua tai abstraktien periaatteiden omaksumista, vaan sen ymmärtäminen edellyttää tekemistä ja kokeilemista käytännössä. Muotoiluajattelussa korostuu asiakaskeskeinen ja empaattinen työskentelyote, käytäntölähtöisyys, luova yhteiskehittäminen ja pyrkimys prototypoinnin avulla löytää toimivia ratkaisuja yhteisesti havaittuihin ongelmiin. Muotoiluajattelu on noussut viimeisen parinkymmenen vuoden aikana suosituksi kehittämistä ohjaavaksi lähestymistavaksi yritysten ja organisaatioiden tuote- ja palvelukehityksessä sekä korkeakoulujen kehittämishankkeissa. Muotoiluajatteluun viitataan usein englannin kielisellä ilmaisulla 'design thinking'.
Opintojaksolla opiskellaan muotoiluajattelun keskeisiä periaatteita, tehdään menetelmien soveltamisharjoituksia sekä harjoitellaan yhteiskehittämisessä tarvittavia luovia taitoja. Opintojakson tarkoituksena on antaa opiskelijoille valmiuksia hyödyntää muotoiluajattelua kehittämistyössä. Opintojakso valmistaa Palvelumuotoilun prosessit ja menetelmät -opintojaksolle ja taustoittaa muotoilun toimintatapoja ja menetelmien hyödyntämistä palvelumuotoiluprojekteissa.
Opintojaksolla hyödynnetään lähiopetusta ja itseopiskelua. Opetusmenetelmänä on luento-opetus, vuorovaikutteiset ryhmäharjoitukset, itsenäinen teorian opiskelu sekä yhteiskirjoittaminen opintojakson teemoista. Kirjallisuutena hyödynnetään sekä tieteellisiä artikkeleita että bisneskirjallisuutta. Käytössä on digitaalinen oppimisympäristö Canvas, jossa on opintojakson suorittamisen kannalta tärkeät tiedot, materiaalit ja keskusteluryhmät. Ohjausta opiskelijalle annetaan kontaktiopetuspäivinä. Opintojakson opettaja seuraa myös Canvasissa käytävää keskustelua.
Opintojakso on pakollinen ydinopintojakso Palvelu-ja liiketoimintamuotoilun-YAMK-koulutuksessa. Jakson laajuus on 5 op, joka keskimäärin opiskelijan työmääränä tarkoittaa 130 tuntia työtä. Toteutus on lähiopetuksena.
Aika ja paikka
13.1. ja 14.1.2022 klo 9-16 Leppävaaran kampuksella.
Oppimateriaali ja suositeltava kirjallisuus
Osa opintojaksolla käytettävästä kirjallisuudesta. Täydentyy opintojakson kuluessa.
Brown, Tim 2009. Change by design: how design thinking can transform organizations and inspire innovation. New York: HarperCollins Publishers.
Buchanan (1990) Wicked Problems in Design Thinking. Design Issues, Vol. 8, No. 2, (Spring, 1992), pp. 5-21. The MIT Press.
Cross, Nigel 2011. Design thinking: understanding how designers think and work. Oxford: Berg Publishers.
Dorst, Kees. (2011). The core of ‘design thinking’ and its application. Design Studies, 32(6), 521-532.
Dunne, D. & Martin, R. (2006) Design Thinking and How It Will Change Management Education: An Interview and Discussion. Academy of Management Learning & Education, 2006, Vol. 5, No. 4, 512–52.
Johansson et al (2013): Design Thinking: Past, Present and Possible Futures. In Creativity and Innovation Management. Volume 22 Number 2.
Kimbell, L. (2011). Rethinking Design Thinking: Part 1. Rethinking Design Thinking: Part 1. Design & Culture, Vol. 3 (3). 285-306.
Kimbell, L. (2012). Rethinking Design Thinking: Part 2. Rethinking Design Thinking: Part 2. Design & Culture, Vol. 4 (2). 129-148.
Kolko, Jon 2015. Design Thinking Comes of Age. The approach, once used primarily in product design, is now infusing corporate culture. Harvard Business Review. September 2015.
Kolko, Jon 2014. Well designed: how to use empathy to create products people love. Boston: Harvard Business Review Press.
Lockwood, Thomas (Edit.) 2010. Design thinking: integrating innovation, customer experience and brand value. New York: Allworth Press.
Meinel, Christoph 2011. Design Thinking: understand - improve – apply. Dordrecht: Springer.
Michlewski, Kamil 2015. Design Attitude. Farnham, Surrey: Gower.
Miettinen, Satu (toim.) 2014. Muotoiluajattelu 2014. Helsinki: Teknologiateollisuus ry.
Mootee, Idris (2013) Design Thinking for Strategic Innovation: What They Can't Teach You at Business or Design School. Wiley. (ekirja: https://laurea.finna.fi/Record/nelli01.2550000001111847)
Razzouk, R., Shute, V. (2012) What Is Design Thinking and Why Is It Important? Review of Educational Research. September 2012, Vol. 82, No. 3, pp. 330–348
Tschimmel, K. (2012). Design Thinking as an effective toolkit for Innovation. In Proceedings of the XXIII ISPIM Conference: Action for Innovation: Innovating from Experience. Barcelona.
Toteutuksen valinnaiset suoritustavat
Laurean tutkintosäännön mukaisesti ”kaikilla opiskelijalla on oikeus osaamisensa näyttämiseen. Aloitteen hankitun osaamisen tunnistamisesta ja tunnustamisesta tekee opiskelija. Osaamisen tunnistaa ja tunnustaa moduulista tai opintojaksosta vastaava opettaja tai muu korkeakouluyksikön johtajan nimeämä henkilö. Arvioinnissa noudatetaan samaa arviointikriteeristöä ja arviointiasteikkoa kuin opintojaksolla.” Katso lisätietoa opiskelijaintrasta.
Ole tarvittaessa yhteydessä opintojakson vastuopettajaan.
Toteutuksen tärkeät päivämäärät
Opintojaksolla edellytetään läsnäoloa lähiopetuskerroilla 13.1. ja 14.1.2022. Läsnäolo on välttämätöntä muotoiluajattelun keskeisten periaatteiden ja soveltamisen omaksumiseksi. Nämä tapahtuvat työskentelemällä vuorovaikutteisesti ja ohjatusti ryhmässä. Koska opintojakso on tutkinnon ensimmäinen pakollinen opintojakso, on lähiopetukseen osallistuminen olennaista opiskelijaryhmän ryhmäytymisen kannalta.
Tärkeät päivämäärät:
Esitehtävän palautus 12.1.
Kirjallinen oppimistehtävä palautus 19.2.
Vertaispalaute, jokainen opiskelija antaa Canvasissa vertaispalautteen kahteen muuhun esseeseen 5.3. mennessä.
Opintojakso arvioidaan kolmen viikon kuluessa opintojakson päättymisestä
Lisätietoja opiskelijoille
Tutkintosäännön 18§ mukaisesti ”opiskelijan on oltava ensimmäisellä kontaktikerralla läsnä tai ilmoitettava poissaolostaan vastuuopettajalle. Ilmoittautuminen hylätään, mikäli opiskelija ei ilmoita poissaolostaan opinnon aloituskerralta. Hänen tilalleen voidaan ottaa jonossa oleva seuraava opiskelija. (Lauran tutkintosääntö.)”
Opintojakso on tarkoitettu ainoastaan Palvelu- ja liiketoimintamuotoilu-koulutuksen YAMK opiskelijoille.
Arviointiasteikko
Hyväksytty/Hylätty
Arviointikriteerit, hyväksytty/hylätty
Opintojakson hyväksytty suorittaminen edellyttää läsnäoloa lähiopetuskerroilla sekä kirjallisten tehtävien hyväksyttyä suorittamista.
Ilmoittautumisaika
22.05.2023 - 28.05.2023
Ajoitus
01.08.2023 - 31.12.2023
Opintopistemäärä
5 op
Toteutustapa
Lähiopetus
Yksikkö
Korkeakouluyksikkö D, Leppävaara, palvelu
Toimipiste
Laurea Leppävaara
Opetuskielet
- Suomi
Paikat
20 - 40
Koulutus
- Palvelu- ja liiketoimintamuotoilu (MYA4), Laurea Leppävaara
Opettaja
- Anna Salmi
Ryhmät
-
MYA423SJPalvelu- ja liiketoimintamuotoilu, yamk, S23, Leppävaara
Osaamistavoitteet
Opiskelija osaa:
• määritellä muotoiluajattelun periaatteet
• soveltaa muotoiluajattelua innovoinnissa
• kehittää yhteiskehittämisessä vaadittavia luovia taitoja
Toteutustapa
Muotoiluajattelu viittaa suunnitelmalliseen lähestymistapaan uusien tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen ja innovointiin. Se ei ole pelkästään ajattelua tai abstraktien periaatteiden omaksumista, vaan sen ymmärtäminen edellyttää tekemistä ja kokeilemista käytännössä. Muotoiluajattelussa korostuu asiakaskeskeinen ja empaattinen työskentelyote, käytäntölähtöisyys, luova yhteiskehittäminen ja pyrkimys prototypoinnin avulla löytää toimivia ratkaisuja yhteisesti havaittuihin ongelmiin. Muotoiluajattelu on noussut viimeisen parinkymmenen vuoden aikana suosituksi kehittämistä ohjaavaksi lähestymistavaksi yritysten ja organisaatioiden tuote- ja palvelukehityksessä sekä korkeakoulujen kehittämishankkeissa. Muotoiluajatteluun viitataan usein englannin kielisellä ilmaisulla 'design thinking'.
Opintojaksolla opiskellaan muotoiluajattelun keskeisiä periaatteita, tehdään menetelmien soveltamisharjoituksia sekä harjoitellaan yhteiskehittämisessä tarvittavia luovia taitoja. Opintojakson tarkoituksena on antaa opiskelijoille valmiuksia hyödyntää muotoiluajattelua kehittämistyössä. Opintojakso valmistaa Palvelumuotoilun prosessit ja menetelmät -opintojaksolle ja taustoittaa muotoilun toimintatapoja ja menetelmien hyödyntämistä palvelumuotoiluprojekteissa.
Opintojaksolla hyödynnetään lähiopetusta ja itseopiskelua. Opetusmenetelmänä on luento-opetus, vuorovaikutteiset ryhmäharjoitukset, itsenäinen teorian opiskelu sekä yhteiskirjoittaminen opintojakson teemoista. Kirjallisuutena hyödynnetään sekä tieteellisiä artikkeleita että bisneskirjallisuutta. Käytössä on digitaalinen oppimisympäristö Canvas, jossa on opintojakson suorittamisen kannalta tärkeät tiedot, materiaalit ja keskusteluryhmät. Ohjausta opiskelijalle annetaan kontaktiopetuspäivinä. Opintojakson opettaja seuraa myös Canvasissa käytävää keskustelua.
Opintojakso on pakollinen ydinopintojakso Palvelu-ja liiketoimintamuotoilun-YAMK-koulutuksessa. Jakson laajuus on 5 op, joka keskimäärin opiskelijan työmääränä tarkoittaa 130 tuntia työtä. Toteutus on lähiopetuksena.
Aika ja paikka
8.9. ja 6.10.2023 klo 9-16:30 Leppävaaran kampuksella.
Oppimateriaali ja suositeltava kirjallisuus
Osa opintojaksolla käytettävästä kirjallisuudesta. Täydentyy opintojakson kuluessa.
Brown, Tim 2009. Change by design: how design thinking can transform organizations and inspire innovation. New York: HarperCollins Publishers.
Buchanan (1990) Wicked Problems in Design Thinking. Design Issues, Vol. 8, No. 2, (Spring, 1992), pp. 5-21. The MIT Press.
Cross, Nigel 2011. Design thinking: understanding how designers think and work. Oxford: Berg Publishers.
Dorst, Kees. (2011). The core of ‘design thinking’ and its application. Design Studies, 32(6), 521-532.
Dunne, D. & Martin, R. (2006) Design Thinking and How It Will Change Management Education: An Interview and Discussion. Academy of Management Learning & Education, 2006, Vol. 5, No. 4, 512–52.
Johansson et al (2013): Design Thinking: Past, Present and Possible Futures. In Creativity and Innovation Management. Volume 22 Number 2.
Kimbell, L. (2011). Rethinking Design Thinking: Part 1. Rethinking Design Thinking: Part 1. Design & Culture, Vol. 3 (3). 285-306.
Kimbell, L. (2012). Rethinking Design Thinking: Part 2. Rethinking Design Thinking: Part 2. Design & Culture, Vol. 4 (2). 129-148.
Kolko, Jon 2015. Design Thinking Comes of Age. The approach, once used primarily in product design, is now infusing corporate culture. Harvard Business Review. September 2015.
Kolko, Jon 2014. Well designed: how to use empathy to create products people love. Boston: Harvard Business Review Press.
Lockwood, Thomas (Edit.) 2010. Design thinking: integrating innovation, customer experience and brand value. New York: Allworth Press.
Meinel, Christoph 2011. Design Thinking: understand - improve – apply. Dordrecht: Springer.
Michlewski, Kamil 2015. Design Attitude. Farnham, Surrey: Gower.
Miettinen, Satu (toim.) 2014. Muotoiluajattelu 2014. Helsinki: Teknologiateollisuus ry.
Mootee, Idris (2013) Design Thinking for Strategic Innovation: What They Can't Teach You at Business or Design School. Wiley. (ekirja: https://laurea.finna.fi/Record/nelli01.2550000001111847)
Razzouk, R., Shute, V. (2012) What Is Design Thinking and Why Is It Important? Review of Educational Research. September 2012, Vol. 82, No. 3, pp. 330–348
Tschimmel, K. (2012). Design Thinking as an effective toolkit for Innovation. In Proceedings of the XXIII ISPIM Conference: Action for Innovation: Innovating from Experience. Barcelona.
Toteutuksen valinnaiset suoritustavat
Laurean tutkintosäännön mukaisesti ”kaikilla opiskelijalla on oikeus osaamisensa näyttämiseen. Aloitteen hankitun osaamisen tunnistamisesta ja tunnustamisesta tekee opiskelija. Osaamisen tunnistaa ja tunnustaa moduulista tai opintojaksosta vastaava opettaja tai muu korkeakouluyksikön johtajan nimeämä henkilö. Arvioinnissa noudatetaan samaa arviointikriteeristöä ja arviointiasteikkoa kuin opintojaksolla.” Katso lisätietoa opiskelijaintrasta.
Ole tarvittaessa yhteydessä opintojakson vastuopettajaan.
Toteutuksen tärkeät päivämäärät
Opintojaksolla edellytetään läsnäoloa lähiopetuskerroilla 8.9. ja 7.10.2023 klo 9-16:30. Läsnäolo on välttämätöntä muotoiluajattelun keskeisten periaatteiden ja soveltamisen omaksumiseksi. Nämä tapahtuvat työskentelemällä vuorovaikutteisesti ja ohjatusti ryhmässä. Koska opintojakso on tutkinnon ensimmäinen pakollinen opintojakso, on lähiopetukseen osallistuminen olennaista opiskelijaryhmän ryhmäytymisen kannalta.
Tärkeät päivämäärät:
Esitehtävän palautus x.x.
Kirjallinen oppimistehtävä palautus x.x.
Vertaispalaute, jokainen opiskelija antaa Canvasissa vertaispalautteen kahteen muuhun esseeseen x.x. mennessä.
Opintojakso arvioidaan kolmen viikon kuluessa opintojakson päättymisestä
Lisätietoja opiskelijoille
Tutkintosäännön 18§ mukaisesti ”opiskelijan on oltava ensimmäisellä kontaktikerralla läsnä tai ilmoitettava poissaolostaan vastuuopettajalle. Ilmoittautuminen hylätään, mikäli opiskelija ei ilmoita poissaolostaan opinnon aloituskerralta. Hänen tilalleen voidaan ottaa jonossa oleva seuraava opiskelija. (Lauran tutkintosääntö.)”
Opintojakso on tarkoitettu ainoastaan Palvelu- ja liiketoimintamuotoilu-koulutuksen YAMK opiskelijoille.
Arviointiasteikko
Hyväksytty/Hylätty
Arviointikriteerit, hyväksytty/hylätty
Opintojakson hyväksytty suorittaminen edellyttää läsnäoloa lähiopetuskerroilla sekä kirjallisten tehtävien hyväksyttyä suorittamista.
Ilmoittautumisaika
28.11.2022 - 04.12.2022
Ajoitus
01.01.2023 - 31.07.2023
Opintopistemäärä
5 op
Virtuaaliosuus
2 op
Toteutustapa
60 % Lähiopetus, 40 % Etäopetus
Yksikkö
Korkeakouluyksikkö D, Leppävaara, palvelu
Toimipiste
Laurea Leppävaara
Opetuskielet
- Suomi
Paikat
20 - 40
Koulutus
- Palvelu- ja liiketoimintamuotoilu (MYA4), Laurea Leppävaara
Opettaja
- Otto Mäkelä
- Anna Salmi
Vastuuopettaja
Anna Salmi
Ryhmät
-
MYA423KJPalvelu- ja liiketoimintamuotoilu, yamk, K23, Leppävaara
Osaamistavoitteet
Opiskelija osaa:
• määritellä muotoiluajattelun periaatteet
• soveltaa muotoiluajattelua innovoinnissa
• kehittää yhteiskehittämisessä vaadittavia luovia taitoja
Toteutustapa
Muotoiluajattelu viittaa suunnitelmalliseen lähestymistapaan uusien tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen ja innovointiin. Se ei ole pelkästään ajattelua tai abstraktien periaatteiden omaksumista, vaan sen ymmärtäminen edellyttää tekemistä ja kokeilemista käytännössä. Muotoiluajattelussa korostuu asiakaskeskeinen ja empaattinen työskentelyote, käytäntölähtöisyys, luova yhteiskehittäminen ja pyrkimys prototypoinnin avulla löytää toimivia ratkaisuja yhteisesti havaittuihin ongelmiin. Muotoiluajattelu on noussut viimeisen parinkymmenen vuoden aikana suosituksi kehittämistä ohjaavaksi lähestymistavaksi yritysten ja organisaatioiden tuote- ja palvelukehityksessä sekä korkeakoulujen kehittämishankkeissa. Muotoiluajatteluun viitataan usein englannin kielisellä ilmaisulla 'design thinking'.
Opintojaksolla opiskellaan muotoiluajattelun keskeisiä periaatteita, tehdään menetelmien soveltamisharjoituksia sekä harjoitellaan yhteiskehittämisessä tarvittavia luovia taitoja. Opintojakson tarkoituksena on antaa opiskelijoille valmiuksia hyödyntää muotoiluajattelua kehittämistyössä. Opintojakso valmistaa Palvelumuotoilun prosessit ja menetelmät -opintojaksolle ja taustoittaa muotoilun toimintatapoja ja menetelmien hyödyntämistä palvelumuotoiluprojekteissa.
Opintojaksolla hyödynnetään lähiopetusta ja itseopiskelua. Opetusmenetelmänä on luento-opetus, vuorovaikutteiset ryhmäharjoitukset, itsenäinen teorian opiskelu sekä yhteiskirjoittaminen opintojakson teemoista. Kirjallisuutena hyödynnetään sekä tieteellisiä artikkeleita että bisneskirjallisuutta. Käytössä on digitaalinen oppimisympäristö Canvas, jossa on opintojakson suorittamisen kannalta tärkeät tiedot, materiaalit ja keskusteluryhmät. Ohjausta opiskelijalle annetaan kontaktiopetuspäivinä. Opintojakson opettaja seuraa myös Canvasissa käytävää keskustelua.
Opintojakso on pakollinen ydinopintojakso Palvelu-ja liiketoimintamuotoilun-YAMK-koulutuksessa. Jakson laajuus on 5 op, joka keskimäärin opiskelijan työmääränä tarkoittaa 130 tuntia työtä. Toteutus on lähiopetuksena.
Aika ja paikka
13.1. ja 14.1.2022 klo 9-16 Leppävaaran kampuksella.
Oppimateriaali ja suositeltava kirjallisuus
Osa opintojaksolla käytettävästä kirjallisuudesta. Täydentyy opintojakson kuluessa.
Brown, Tim 2009. Change by design: how design thinking can transform organizations and inspire innovation. New York: HarperCollins Publishers.
Buchanan (1990) Wicked Problems in Design Thinking. Design Issues, Vol. 8, No. 2, (Spring, 1992), pp. 5-21. The MIT Press.
Cross, Nigel 2011. Design thinking: understanding how designers think and work. Oxford: Berg Publishers.
Dorst, Kees. (2011). The core of ‘design thinking’ and its application. Design Studies, 32(6), 521-532.
Dunne, D. & Martin, R. (2006) Design Thinking and How It Will Change Management Education: An Interview and Discussion. Academy of Management Learning & Education, 2006, Vol. 5, No. 4, 512–52.
Johansson et al (2013): Design Thinking: Past, Present and Possible Futures. In Creativity and Innovation Management. Volume 22 Number 2.
Kimbell, L. (2011). Rethinking Design Thinking: Part 1. Rethinking Design Thinking: Part 1. Design & Culture, Vol. 3 (3). 285-306.
Kimbell, L. (2012). Rethinking Design Thinking: Part 2. Rethinking Design Thinking: Part 2. Design & Culture, Vol. 4 (2). 129-148.
Kolko, Jon 2015. Design Thinking Comes of Age. The approach, once used primarily in product design, is now infusing corporate culture. Harvard Business Review. September 2015.
Kolko, Jon 2014. Well designed: how to use empathy to create products people love. Boston: Harvard Business Review Press.
Lockwood, Thomas (Edit.) 2010. Design thinking: integrating innovation, customer experience and brand value. New York: Allworth Press.
Meinel, Christoph 2011. Design Thinking: understand - improve – apply. Dordrecht: Springer.
Michlewski, Kamil 2015. Design Attitude. Farnham, Surrey: Gower.
Miettinen, Satu (toim.) 2014. Muotoiluajattelu 2014. Helsinki: Teknologiateollisuus ry.
Mootee, Idris (2013) Design Thinking for Strategic Innovation: What They Can't Teach You at Business or Design School. Wiley. (ekirja: https://laurea.finna.fi/Record/nelli01.2550000001111847)
Razzouk, R., Shute, V. (2012) What Is Design Thinking and Why Is It Important? Review of Educational Research. September 2012, Vol. 82, No. 3, pp. 330–348
Tschimmel, K. (2012). Design Thinking as an effective toolkit for Innovation. In Proceedings of the XXIII ISPIM Conference: Action for Innovation: Innovating from Experience. Barcelona.
Toteutuksen valinnaiset suoritustavat
Laurean tutkintosäännön mukaisesti ”kaikilla opiskelijalla on oikeus osaamisensa näyttämiseen. Aloitteen hankitun osaamisen tunnistamisesta ja tunnustamisesta tekee opiskelija. Osaamisen tunnistaa ja tunnustaa moduulista tai opintojaksosta vastaava opettaja tai muu korkeakouluyksikön johtajan nimeämä henkilö. Arvioinnissa noudatetaan samaa arviointikriteeristöä ja arviointiasteikkoa kuin opintojaksolla.” Katso lisätietoa opiskelijaintrasta.
Ole tarvittaessa yhteydessä opintojakson vastuopettajaan.
Toteutuksen tärkeät päivämäärät
Opintojaksolla edellytetään läsnäoloa lähiopetuskerroilla 13.1. ja 14.1.2022. Läsnäolo on välttämätöntä muotoiluajattelun keskeisten periaatteiden ja soveltamisen omaksumiseksi. Nämä tapahtuvat työskentelemällä vuorovaikutteisesti ja ohjatusti ryhmässä. Koska opintojakso on tutkinnon ensimmäinen pakollinen opintojakso, on lähiopetukseen osallistuminen olennaista opiskelijaryhmän ryhmäytymisen kannalta.
Tärkeät päivämäärät:
Esitehtävän palautus 12.1.
Kirjallinen oppimistehtävä palautus 19.2.
Vertaispalaute, jokainen opiskelija antaa Canvasissa vertaispalautteen kahteen muuhun esseeseen 5.3. mennessä.
Opintojakso arvioidaan kolmen viikon kuluessa opintojakson päättymisestä
Lisätietoja opiskelijoille
Tutkintosäännön 18§ mukaisesti ”opiskelijan on oltava ensimmäisellä kontaktikerralla läsnä tai ilmoitettava poissaolostaan vastuuopettajalle. Ilmoittautuminen hylätään, mikäli opiskelija ei ilmoita poissaolostaan opinnon aloituskerralta. Hänen tilalleen voidaan ottaa jonossa oleva seuraava opiskelija. (Lauran tutkintosääntö.)”
Opintojakso on tarkoitettu ainoastaan Palvelu- ja liiketoimintamuotoilu-koulutuksen YAMK opiskelijoille.
Arviointiasteikko
Hyväksytty/Hylätty
Arviointikriteerit, hyväksytty/hylätty
Opintojakson hyväksytty suorittaminen edellyttää läsnäoloa lähiopetuskerroilla sekä kirjallisten tehtävien hyväksyttyä suorittamista.
Ilmoittautumisaika
23.05.2022 - 29.05.2022
Ajoitus
01.08.2022 - 31.12.2022
Opintopistemäärä
5 op
TKI-osuus
5 op
Toteutustapa
Lähiopetus
Yksikkö
Korkeakouluyksikkö D /YAMK
Toimipiste
Laurea Leppävaara
Opetuskielet
- Suomi
Paikat
20 - 40
Koulutus
- Palvelu- ja liiketoimintamuotoilu (MYA4), Laurea Leppävaara
Opettaja
- Otto Mäkelä
- Anna Salmi
Vastuuopettaja
Anna Salmi
Ryhmät
-
MYA422SJPalvelu- ja liiketoimintamuotoilu, yamk, S22, Leppävaara
Osaamistavoitteet
Opiskelija osaa:
• määritellä muotoiluajattelun periaatteet
• soveltaa muotoiluajattelua innovoinnissa
• kehittää yhteiskehittämisessä vaadittavia luovia taitoja
Toteutustapa
Muotoiluajattelu on lähestymistapa kehittämiseen ja innovointiin. Se ei ole pelkästään ajattelua tai abstraktien periaatteiden omaksumista, vaan sen ymmärtäminen edellyttää tekemistä ja kokeilemista käytännössä. Muotoiluajattelussa korostuu asiakaskeskeinen ja empaattinen työskentelyote, käytäntölähtöisyys ja pyrkimys prototypoinnin avulla löytää toimivia ratkaisuja yhteisesti havaittuihin ongelmiin. Muotoiluajattelu on noussut viimeisen parinkymmenen vuoden aikana suosituksi kehittämistä ohjaavaksi lähestymistavaksi yritysten ja organisaatioiden tuote- ja palvelukehityksessä sekä korkeakoulujen kehittämishankkeissa. Muotoiluajatteluun viitataan usein englannin kielisellä ilmaisulla 'design thinking'.
Opintojaksolla käsitellään muotoiluajattelun tärkeimpiä periaatteita, tehdään menetelmien soveltamisharjoituksia sekä harjoitellaan yhteiskehittämisessä tarvittavia luovia taitoja. Opintojakson tarkoituksena on antaa opiskelijoille valmiuksia hyödyntää muotoiluajattelua kehittämistyössä. Opintojakso valmistaa Palvelumuotoilun prosessit ja menetelmät -opintojaksolle ja antaa teoreettista ymmärrystä menetelmien soveltamisesta käytännön palvelumuotoiluprojektissa.
Opintojaksolla hyödynnetään lähiopetusta ja itseopiskelua. Opetusmenetelmänä on luento-opetus, vuorovaikutteiset ryhmäharjoitukset, itsenäinen teorian opiskelu sekä yhteiskirjoittaminen opintojakson teemoista. Kirjallisuutena hyödynnetään sekä tieteellisiä artikkeleita että bisneskirjallisuutta. Käytössä on digitaalinen oppimisympäristö Canvas, jossa on opintojakson suorittamisen kannalta tärkeät tiedot, materiaalit ja keskusteluryhmät. Ohjausta opiskelijalle annetaan kontaktiopetuspäivinä ja niiden jälkeen sähköpostitse. Opintojakson opettaja seuraa myös Canvasissa käytävää keskustelua ja ohjaa opiskelijoita tarvittaessa.
Opintojakso on pakollinen ydinopintojakso Palvelu-ja liiketoimintamuotoilun-YAMK-koulutuksessa. Jakson laajuus on 5 op, joka keskimäärin opiskelijan työmääränä tarkoittaa 130 tuntia työtä. Toteutus on lähiopetuksena.
Aika ja paikka
2.9. ja 8.10.2022 klo 9-16:30 Leppävaaran kampuksella.
Oppimateriaali ja suositeltava kirjallisuus
Kirjallisuutta
Brown, Tim 2008. Design Thinking. Harvard Business Review, June, 84-95.
http://www.ideo.com/images/uploads/thoughts/IDEO_HBR_Design_Thinking.pdf
Brown, Tim 2009. Change by design: how design thinking can transform organizations and inspire innovation. New York: HarperCollins Publishers.
Buchanan (1990) Wicked Problems in Design Thinking. Design Issues, Vol. 8, No. 2, (Spring, 1992), pp. 5-21. The MIT Press.
Boland, R. and Collopy, F. (eds.) (2004) Managing as Designing. Palo Alto, CA: Stanford University Press.
Cross, Nigel 2011. Design thinking: understanding how designers think and work. Oxford: Berg Publishers.
Dunne, D. & Martin, R. (2006) Design Thinking and How It Will Change Management Education: An Interview and Discussion. Academy of Management Learning & Education, 2006, Vol. 5, No. 4, 512–52.
Johansson et al (2013): Design Thinking: Past, Present and Possible Futures. In Creativity and Innovation Management. Volume 22 Number 2.
Kolko, Jon 2015. Design Thinking Comes of Age. The approach, once used primarily in product design, is now infusing corporate culture. Harvard Business Review. September 2015.
Kolko, Jon 2014. well designed: how to use empathy to create products people love. Boston: Harvard Business Review Press.
Kouprie, M & Sleeswijk Visser, F. (2009) A framework for empathy in design: stepping into and out
of the user’s life in Journal of Engineering Design Vol. 20, No. 5, October 2009, 437–448
Lockwood, Thomas (Edit.) 2010. Design thinking: integrating innovation, customer experience and brand value. New York: Allworth Press.
Mattelmäki and Sleeswijk Visser (2011) Lost in Co-x Interpretations of Co-Design and Co-Creation. In Proceedings of IASDR'11, 4th World Conference on Design Research, Delft University.
Meinel, Christoph 2011. Design Thinking: understand - improve – apply. Dordrecht: Springer. Also available as an eBook (you have to log in first using your student number + password): http://laurea.eblib.com/patron/FullRecord.aspx?p=666605
Michlewski, Kamil 2015. Design Attitude. Farnham, Surrey: Gower.
Miettinen, Satu (toim.) 2014. Muotoiluajattelu 2014. Helsinki: Teknologiateollisuus ry.
Mootee, Idris (2013) Design Thinking for Strategic Innovation: What They Can't Teach You at Business or Design School. Wiley. (ekirja: https://laurea.finna.fi/Record/nelli01.2550000001111847)
Razzouk, R., Shute, V. (2012) What Is Design Thinking and Why Is It Important? Review of Educational Research. September 2012, Vol. 82, No. 3, pp. 330–348
Rylander, A. (2009) Design Thinking as Knowledge Work: Epistemological Foundations and Practical Implications. Design Management Journal. Volume 4, Issue1. Pp. 7-19.
Ryan, Alex J. (2014) A Framework for Systemic Design. www.FORMakademisk.org. Vol.7, Nr.4, 2014, Art. 4, 1-14
Junginger, S. (2008) Product Development as a Vehicle for Organizational Change. In Design Issues: Volume 24, Number 1 Winter 2008. Pp. 26–35
Toteutuksen valinnaiset suoritustavat
Laurean tutkintosäännön mukaisesti ”kaikilla opiskelijalla on oikeus osaamisensa näyttämiseen. Aloitteen hankitun osaamisen tunnistamisesta ja tunnustamisesta tekee opiskelija. Osaamisen tunnistaa ja tunnustaa moduulista tai opintojaksosta vastaava opettaja tai muu korkeakouluyksikön johtajan nimeämä henkilö. Arvioinnissa noudatetaan samaa arviointikriteeristöä ja arviointiasteikkoa kuin opintojaksolla.” Katso lisätietoa opiskelijaintrasta.
Ole tarvittaessa yhteydessä opintojakson vastuopettajaan.
Toteutuksen tärkeät päivämäärät
Opintojaksolla edellytetään läsnäoloa lähiopetuskerroilla 2.9. ja 8.10.2022. Läsnäolo on välttämätöntä muotoiluajattelun keskeisten periaatteiden ja soveltamisen omaksumiseksi. Nämä tapahtuvat vuorovaikutteisen ryhmätyöskentelyn avulla. Koska opintojakso on tutkinnon ensimmäinen pakollinen opintojakso, on lähiopetukseen osallistuminen olennaista opiskelijaryhmän ryhmäytymisen kannalta. Poissaolo lähiopetuksesta korvataan korvaavilla suorituksilla, jotka antaa opintojakson opettaja.
Tärkeät päivämäärät:
Esitehtävän palautus 2.9.
Kirjallinen oppimistehtävä palautus 28.9.
Vertaispalaute, jokainen opiskelija antaa Canvasissa vertaispalautteen kahteen muuhun esseeseen 5.10. mennessä.
Opintojakso arvioidaan 29.10. mennessä.
Lisätietoja opiskelijoille
Tutkintosäännön 18§ mukaisesti ”opiskelijan on oltava ensimmäisellä kontaktikerralla läsnä tai ilmoitettava poissaolostaan vastuuopettajalle. Ilmoittautuminen hylätään, mikäli opiskelija ei ilmoita poissaolostaan opinnon aloituskerralta. Hänen tilalleen voidaan ottaa jonossa oleva seuraava opiskelija. (Lauran tutkintosääntö.)”
Opintojakso on tarkoitettu ainoastaan Palvelu- ja liiketoimintamuotoilu-koulutuksen YAMK opiskelijoille.
Arviointiasteikko
Hyväksytty/Hylätty
Arviointikriteerit, hyväksytty/hylätty
Opintojakson hyväksytty suorittaminen edellyttää läsnäoloa lähiopetuskerroilla sekä kirjallisten tehtävien hyväksyttyä suorittamista.